Kapitola 2 : POZADÍ A DEKORACE
Velmi dlouho jsem rozmýšlel, jak udělám pozadí v akváriu, jaký zvolím substrát na dno akvária a jaké vybrat kameny.
POZADÍ
Příprava
Z několika možných způsobů výroby pozadí jsem si vybral výrobu řezáním z extrudovaného polystyrenu a poté jeho natření barvou zdravotně nezávadnou. Velikost akvária měla být 160x60x60cm a podle toho jsem si sehnal extrudovaný polystyren. Očekával jsem, že extrudovaný polystyren nebudou prodávat na každém rohu, ale nakonec byl velký problém v Brně tento sehnat. Úspěšný jsem byl u firmy Ravago (http://www.ravago.cz), jelikož byli jako jediní v Brně ochotni mi prodat i jednu desku polystyrenu. Zvolil jsem si sílu 100mm a koupil jsem si 2 kusy extrudovaného polystyrenu Styrofoam, neboť rozměr jedné desky je 125x60cm. Před použitím je nutno desky trochu upravit. Každá deska má stranách tzv. mechanické zámky, aby se daly desky skládat k sobě (viz. Obrázek č. 1).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/01.jpg)
Obrázek č. 1 - Zámky u polystyrénu
Při výrobě jsou zámky zčásti zbytečné a proto jsem je ze tří stran oříznul (viz. Obrázek č. 2).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/02.jpg)
Obrázek č. 2 - Oříznuté zámky ze tří stran
Na bocích desek jsem zámky ponechal, aby se daly k sobě lépe přilepit (viz. Obrázek č. 3).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/03.jpg)
Obrázek č. 3 - Zapadnutí dvou desek do sebe pomocí zámků
Ještě je potřeba desku obrousit ze strany, do které budeme vyřezávat. Polystyren má totiž na sobě lesklou vrstvu, která je vytvořena při výrobě ohřevem (deska je na plochých stranách sežehlena, aby se nedrolila). Desku postačí obrousit smirkovým papírem (viz. Obrázek č. 4).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/04.jpg)
Obrázek č. 4 - Broušení hladných ploch polystyrenu
Řezání extrudovaného polystyrenu není příliš jednoduché, je proto vhodné používat ostré nože. Osobně se mi nejvíce osvědčily lámací modelářské nože (viz. Obrázek č. 5).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/05.jpg)
Obrázek č. 5 - Lámací modelářské nože
Rovněž je důležité řezat polystyren tak, abychom měli vždy co nejvíce rovné plochy. Jinak by nám v nádrži vznikaly mezery mezi skly a pozadí by mohlo tlakem vody vyplavat. (viz. Obrázek č. 6).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/06.jpg)
Obrázek č. 6 - Maximální přesnost se později vyplatí
Nákres a řezání
Nákres je nejdůležitější fáze při návrhu pozadí. Shlédl jsem několik desítek pozadí, která se prodávají ne nehorázné peníze a z těch všech jsem si vybral asi deset a z nich vytvořil ve své hlavě pozadí své. Poté jsem to překreslil na papír (viz. Obrázek č. 7). Jde o nákres zadní stěny, která je rozdělena na jednotlivé části (kameny) a ty jsou označeny čísly. Nejmenší číslo znamená nejmenší výšku polystyrenu. Čísla větší znamenají vyšší díl polystyrenu, vyšší kámen.
Nákres je nejdůležitější fáze při návrhu pozadí. Shlédl jsem několik desítek pozadí, která se prodávají ne nehorázné peníze a z těch všech jsem si vybral asi deset a z nich vytvořil ve své hlavě pozadí své. Poté jsem to překreslil na papír (viz. Obrázek č. 7). Jde o nákres zadní stěny, která je rozdělena na jednotlivé části (kameny) a ty jsou označeny čísly. Nejmenší číslo znamená nejmenší výšku polystyrenu. Čísla větší znamenají vyšší díl polystyrenu, vyšší kámen.
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/07.jpg)
Obrázek č. 7 - Schéma pozadí
Poté jsem si lehce tužkou překreslil svůj návrh na desky polystyrenu. Původně nebylo plánováno vytvoření kořenu, ten byl přikreslen dodatečně pro zakrytí topení a nasávání do filtru a také pro zakrytí předělu mezi deskami polystyrenu. (viz. Obrázek č. 8).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/08.jpg)
Obrázek č. 8 - Nákres pozadí na polystyrenu
Po nakreslení motivu jsem vzal pistolovou páječku z roku 1981 a přidělal k ní měděný drát a začal dělat cestičky podle tužky (viz. Obrázek č. 9 a 10). Délku drátu jsem měl cca 8cm, při delším již pájka nestíhala prohřívat celý drát.
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/09.jpg)
Obrázek č. 9 - Teplem tvořené cestičky
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/10.jpg)
Obrázek č. 10 - Pistolová páječka
Tato metoda má své klady i zápory. Původně jsem chtěl řezat „kameny“ pouze lámacími noži, ale po zjištění, že jde toto velmi těžko jsem zkusil použít pistolovou páječku. Výhodou je, že po zahřátí lze do polystyrenu dělat cestičky velmi lehce, jako nožem do másla, ale nevýhodou je, že se celé pozadí teplotou zkroutilo. Průhyb byl cca 1cm na každé straně (prohnulo se do tvaru luku). Ale tento nedostatek není příliš velký a dá se to vyřešit například přilepením pozadí ke sklu akvária nebo vhodného vyztužení, jako jsem použil já.
Po vytvoření cestiček jsem přilepil desky k sobě černým akvarijním silikonem. Mohu doporučit Akvaristické lepidlo firmy Den Braven (http://www.denbraven.cz), které je za dobrou cenu a má dobré vlastnosti (viz. Obrázek č. 11).. Upozornění je tady v dobrém větrání. Jak pálený polystyren páječkou tak i samotný silikon docela zapáchají (čpí), takže dobře větrejte, aby vás nebolela hlava.
Po vytvoření cestiček jsem přilepil desky k sobě černým akvarijním silikonem. Mohu doporučit Akvaristické lepidlo firmy Den Braven (http://www.denbraven.cz), které je za dobrou cenu a má dobré vlastnosti (viz. Obrázek č. 11).. Upozornění je tady v dobrém větrání. Jak pálený polystyren páječkou tak i samotný silikon docela zapáchají (čpí), takže dobře větrejte, aby vás nebolela hlava.
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/11.jpg)
Obrázek č. 11 - Cestičky dodělány, lepení silikonem
Když byly cestičky vypájeny, mohl jsem začít s vyřezáváním. Tohle byla nejnáročnější práce při tvorbě pozadí a zabrala nejvíce času. Čím více si ale s vyřezáváním vyhrajete, tím lepší bude výsledek. Vzal jsem tedy lámací nůž a řezal a řezal… od rána do večera a kolikrát i v noci. (viz. Obrázek č. 12, 13 a 14).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/12.jpg)
Obrázek č. 12 - Před řezáním, velikost 2
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/13.jpg)
Obrázek č. 13 - Po výřezu
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/14.jpg)
Obrázek č. 14 - Výřez je ve výšce 2, čím nižší číslo, tím hlubší výřez
Ještě malé upozornění. Vždy jsem používal velmi ostré nože a to jak nože lámací, tak modelářské. I když je člověk velmi opatrný, vždy se nějaké řezná rána objeví. Nemluvě o několika desítkách malých řezných ranek. (viz. Obrázek č. 15).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/15.jpg)
Obrázek č. 15 - Někdy se zadaří
Pokračováním jsem získával z plochého pozadí čím dál více strukturované. Nedělal jsem pouze výřezy do hloubky, ale jakmile jsem získal nějaké vyříznuté zbytky, lepil jsem je silikonem na místa, která měla být ještě více vyvýšena. Zde doporučuji nešetřit silikonem a vše raději pořádně přilepit. (viz. Obrázek č. 16).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/16.jpg)
Obrázek č. 16 - Vytváření nerovného pozadí
Tvorba kmenu
Jakmile bylo pozadí nařezáno, mohl jsem se dát do tvorby kousku kmenu stromu, který mi zakryje spoj dvou desek, termostat a nasávání do externího filtru (viz. Obrázek č. 17 až 22). Jelikož jsem neměl mnoho polystyrenu, musel jsem kmen sestavovat z několika zbytků, které vznikly ořezáním polystyrenu.
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/17.jpg)
Obrázek č. 17 - spodní díl kmenu
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/18.jpg)
Obrázek č. 18 - Opracovaný spodní díl
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/19.jpg)
Obrázek č. 19 - Přístavba dalších částí kmenu
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/20.jpg)
Obrázek č. 20 - Detail kmenu z boční strany
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/21.jpg)
Obrázek č. 21 - Opracovaný a přilepený kmen
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/22.jpg)
Obrázek č. 22 - Kmen a zadní strana jsou hotové
Pomocí modelářských nožíků a lámacího nože jsem začal hloubit dutiny kmene (viz. Obrázek č. 23, 24 a 25).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/23.jpg)
Obrázek č. 23 - Modelářské nože
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/24.jpg)
Obrázek č. 24 - tvorba dutin stromu
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/25.jpg)
Obrázek č. 25 - Dutiny
Skončily řezbářské práce a nastal problém jak vměstnat techniku do kmenu. Po menších úpravách vstupních trubek k filtru jsem se rozhodl pro následující koncepci nasávání do filtru (viz. Obrázek č. 26-vlevo), v pravé části bude termostat a dole koš pro nasávání. Drážky pro trubky a hadice jsem dělal pomocí pistolové pájky a očka, které jsem udělal dle průměru trubek a hadice a polystyrén takto vykrajoval.
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/26.jpg)
Obrázek č. 26 - zadní strana kmenu
Aby se mi ryby nemohly dostat do prostoru topení, dal jsem na každou dutinu v kmenu plastové síto a to přilepil silikonem. (viz. Obrázek č. 27 a 28).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/27.jpg)
Obrázek č. 27 - Dutina zevnitř v zadní části kmenu
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/28.jpg)
Obrázek č. 28 - Dutina zepředu
Celá konstrukce je vidět na následujícím obrázku. (viz. Obrázek č. 29). Topení bude následně přilepeno přísavkami na zadní sklo akvária.
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/29.jpg)
Obrázek č. 29 - Zadní část kmenu pozadí
Dále jsem musel udělat boční díl, jelikož jsem chtěl pozadí ve tvaru písmene L a nejen do zadní části. (viz. Obrázek č. 30).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/30.jpg)
Obrázek č. 30 - Boční stěna
Aby kameny více připomínaly kameny a kmen připomínal více kmen, bylo třeba obtisknout do polystyrenu patřičný vzorek. Dělal jsem to tak, že jsem si vzal kus dřeva a silou tlačil na polystyren. Ten si zachovává nový tvar a vše vypadá poté reálněji. Měl jsem docela tvrdý polystyren a abych získal otlak, musel jsem někdy hodně zabrat. Kameny jsem dělal tak, že jsem si našel strukturovitý kámen a bušil silou do polystyrenu, až se kámen drolil. Zde bych doporučil koupit spíše měkčí extrudovaný polystyren. (viz. Obrázek č. 31).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/31.jpg)
Obrázek č. 31 - Otisky dřeva na polystyrenu
A ukázka jak se změní polystyrén po otlačení kamenem (viz. Obrázek č. 32 a 33).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/32.jpg)
Obrázek č. 32 - Před otlačením
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/33.jpg)
Obrázek č. 33 - Po otlačení
Barvení pozadí
Po dlouhém výběru jsem pro obarvení pozadí zvolil hobby lak firmy Terno Colour (http://www.ternocolour.cz), který je zdravotně nezávadný a pro tyto účely nejvhodnější barvou. K firmě musím poznamenat, že na www stránkách se toho moc nedozvíte, je nutné napsat výrobci a zeptat se přímo na konkrétní zboží. Moc příjemná komunikace to ale nebyla. Objednal jsem si více druhů barev, aby mělo pozadí více reálný vzhled. Nejvíce jsem objednal barvy šedé – 1kg, světle šedou a tmavě hnědou po 500g a černou spolu se světle hnědou v množství 50g (viz. Obrázek č. 34). Problémem byla kvalita barev. Například černá byla tak hustá, že nešla vylít z lahvičky. Naproti tomu světle hnědá byla řídká jako voda.
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/34.jpg)
Obrázek č. 34 - Barvy Hobby lak
Nabarvil jsem kousek polystyrenu (je třeba barvit ve více vrstvách, polystyren dost saje a jedna vrstva nebyla téměř vidět). Pokud se vám nebude barva na polystyren chytat, je třeba místo několikrát přetřít štětcem a barva sama přilne na povrch. Nechal jsem polystyren týden v akváriu a sledoval, zda se budou barvy či ryby nějak měnit. Rybám barva vůbec nevadila a barvy po týdnu zůstaly stejné. Jen pod zářivkovém osvětlení byly barvy trochu jiné než za sucha, byly světlejší. (viz. Obrázek č. 35).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/35.jpg)
Obrázek č. 35 - Kousek polystyrenu pro ověření odolnosti
Jakmile jsem ověřil kvality barev, začal jsem s barvením pozadí. Nejprve jsem nabarvil kmen štětcem na tmavou hnědou (viz. Obrázek č. 36 a 37).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/36.jpg)
Obrázek č. 36 - Natírání kmenu
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/37.jpg)
Obrázek č. 37 - Natřený kmen
Před natřením pozadí jsem ještě potřeboval vyřešit výstup z filtru. V plánu bylo toto řešení, kdy je výpusť zabudovaná do pozadí (viz. Obrázek č. 38).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/38.jpg)
Obrázek č. 38 - Výpust z filtru
Vše potřebné bylo vyřešeno a mohl jsem začít s barvením. Použil jsem rozprašovač, abych dostal barvu do každé skuliny. Po nastříkání na tmavě šedou jsem začal míchat barvy a dělal nástřiky černou a hnědou. Popravdě, přestříkával jsem celé pozadí čtyřikrát. Stále se mi něco nelíbilo a tak jsem to stále předělával, dokud to nebylo takové, jak jsem chtěl. Zde upozornění. Doporučuji investovat do dobrého rozprašovače a do rukavic. Barva totiž po zaschnutí jde smýt z rukou velmi špatně (viz. Obrázek č. 39 až 42).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/39.jpg)
Obrázek č. 39 - Barvení pozadí
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/40.jpg)
Obrázek č. 40 - Boční díl
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/41.jpg)
Obrázek č. 41 - Míchání barev
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/42.jpg)
Obrázek č. 42 - Barvu lze velmi špatně smýt po zaschnutí
Jak jsem již psal, snažil jsem se vytvořit co nejvěrnější podobu kamene a tak jsem pozadí několikrát předělával. Barevnost se mi stále zdála trochu umělá, tak jsem hodně míchal barvy a nepravidelně je nanášel rozprašovačem a taky měkkou houbičkou, která ovšem hodně pění (viz. Obrázek č. 43 a 44).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/43.jpg)
Obrázek č. 43 - Srovnání kamenů a polystyrenu
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/44.jpg)
Obrázek č. 44 - Detail polystyrenu - výpusť z filtru
A takhle to vypadalo po zaschnutí. Barvu je třeba nechat alespoň jeden den zaschnout a až poté ji zle dát do vody. Vše je po natření docela tmavé, ale ve vodě pod zářivkami to zesvětlelo. To jsem věděl předem a proto jsem dělal pozadí více tmavší. Obzvláště tmavě hnědý kořen je pod vodou velmi světlý (viz. Obrázek č. 45).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/45.jpg)
Obrázek č. 45 - Kompletní pozadí na provizorním stole
Když byly pozadí suché, mohl jsem jej vměstnat do nádrže. Připevnil jsem termostat pomocí přísavek a pro jistotu jsem ho ještě přilepil silikonem. Poté jsem pozadí dole trochu přilepil silikonem, aby se tam nedostaly ryby (voda se tam dostane, s tím jsem počítal) a poté jsem pozadí vmáčkl pod zadní lyžinu (viz. Obrázek č. 46 a 47). Důležité bylo mít přesně změřeno pozadí a nádrž, aby nebyl polystyren menší nebo větší než je sklo.
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/46.jpg)
Obrázek č. 46 - Pozadí v nádrži - zadní strana kmenu
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/47.jpg)
Obrázek č. 47 - Instalace pozadí do avka
Pro jistotu jsem ještě pozadí přilepil silikonem v dolní části u dna akvária. Polystyren ve vodě velmi lehce plave a tlak vody na pozadí je značný. Aby pozadí nevyplavalo nebo tlakem nevyrazilo zadní lyžinu, je dole přilepeno a zatíženo dvěma kameny (viz. Obrázek č. 48).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/48.jpg)
Obrázek č. 48 - Detail přilepeného pozadí ke dnu akvária ve vodě
A ve finální fázi vše vypadá následovně (viz. Obrázek č. 49).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/49.jpg)
Obrázek č. 49 - Pozadí v akváriu
Shrnutí výroby pozadí
Mám velkou radost z výsledné práce, i když kdybych dělal pozadí znovu, asi bych se s tím tolik nepiplal jako u tohoto pozadí. Avšak výsledek by nebyl tak strukturovaný a detailní. Nejtěžší bylo vyřezávání kamenů. Menší problémy byly s konzistencí barev, ale i to se dalo zvládnout. Po dvou měsících provozu je pozadí bez problémů, barva se nikde neloupe, nesmývá, rybám nevadí a je barevné stálá.
Náklady:
Extrudovaný polystyrén 700kč
barvy Hobby lak 500kč
hadice pro externí filtr asi 200kč
rozprašovač 30kč
lámací nože a modelářské nože mám již dlouho.
Celkem cca 1500kč
DEKORACE
Písek
Dlouho jsem se rozhodoval co dám na dno akvária. Doposud jsem vždy používal říční štěrk, ale u nového akvária jsem chtěl použít písek. Po dlouhých diskuzích s lidmi používající písek jsem se rozhodl pro bílý písek o hrubosti 0.3mm. Písek k tlamovcům určitě patří a já jim chtěl dopřát to nejlepší co jsem mohl nabídnout. Do nádrže jsme s mamčou vysypali deset sáčků písku Sportcarp (viz. Obrázek č. 50 a 51).
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/50.jpg)
Obrázek č. 50 - Písek frakce 0.3mm
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/51.jpg)
Obrázek č. 51 - Zaměstnávám každou volnou ruku - zde mamču
Písek jsem zkoušel předpírat, ale nijak to nepomohlo v celkovém zakalení vody, tak jsem od toho upustil. Po nasypání deseti sáčků byla voda trochu kalná, ale do druhého dne se hezky vyčistila.
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/52.jpg)
Obrázek č. 52 - Písek v akva, trochu kalné
Kameny
Velmi dlouho jsem přemýšlel, jaké kameny dát do nádrže. Došlo to až tak daleko, že když jsem někam jel, první co jsem dělal bylo obhlížení kamenů v potocích a řekách. Bohužel u nás se vhodné kameny v potoku ani v řece nenašly. Pěkné jsem našel asi 250km od domova, ale neměl jsem je tehdy jak přivézt. Nakonec jsem zvolil kameny z našeho kamenolomu (ty drží pozadí proti vyplavání) a částečně z lesa (dva kameny uprostřed v písku), které se svou barvou a tvarem velmi hodí k pozadí(viz. Obrázek č. 53). Ještě by to možná chtělo jeden kámen přidat, nějaký vyšší.
![Obrázek](clanky/waldik_realizace_567_akvaria/53.jpg)
Obrázek č. 53 - Pro znázornění kamenů
Rostliny
Jako většina jsem použil v akváriu Anubias Barteri var. Nana. Dostal jsem jednu rostlinku od přítelkyně asi před rokem a časem jsem si vypěstoval několik trsů, které tak jednou za dva měsíce rozdělím a rozmístním po nádrži.
Shrnutí dekorací
Jedinou investicí byl nákup písku. Jeden sáček stál v Obi 35kč. Rostliny si rozmnožuji sám a kameny jsem si nanosil z lomu a z lesa.
Celkem cena 350kč
Jako většina jsem použil v akváriu Anubias Barteri var. Nana. Dostal jsem jednu rostlinku od přítelkyně asi před rokem a časem jsem si vypěstoval několik trsů, které tak jednou za dva měsíce rozdělím a rozmístním po nádrži.
Shrnutí dekorací
Jedinou investicí byl nákup písku. Jeden sáček stál v Obi 35kč. Rostliny si rozmnožuji sám a kameny jsem si nanosil z lomu a z lesa.
Celkem cena 350kč
Text i Foto: Bc. Libor Valíček © 2006